![](https://mukachevo.net/uploads/media/images/image/8a/c5/8ac59e45f9e146bfba28840bcf7ima6cyi3jcqcqx8eywqb_conv_preview-big.jpg)
Особливості освіченості громадян є однією з основних кваліфікаційних рис нації. Кожна нація формує свої очікування щодо рівня освіти. Ці очікування становлять сутність суспільного інтересу і є визначальним чинником політики держави у сфері освіти.
В Україні суспільний інтерес, зокрема, спрямований на те, щоб вища освіта, яка для сучасного суспільства становить загально-соціальну цінність, розвивалася відповідно до принципу рівного доступу. Цей принцип закріплено у нормах законодавства, насамперед у статті 53 Конституції: для всіх громадян незалежно від національності, статі, соціального походження та майнового стану, віросповідання, місця проживання та стану здоров'я декларується рівний доступ до якісної освіти.
Досвід минулих років дає підстави стверджувати, що прозоре і демократично проведене зовнішнє тестування є значним кроком уперед. Не випадково на цей шлях вже давно стали понад 150 країн світу, його запровадження є необхідною передумовою для України при вступі до світових та європейських організацій. Можливо, на сьогодні, не все так просто, адже є побоювання, що не відразу система незалежного зовнішнього тестування з належністю сприйматиметься громадськістю. Разом з тим, вважаємо, що за цим майбутнє, воно, безперечно, корегуватиметься, видозмінюватиметься, буде наповнюватись новим якісним змістом.
Сьогодні підготовка фахівців в Ужгородському національному університеті проходить за 34 напрямами та трьома спеціальностями медичного спрямування на 96 кафедрах та 18 факультетах: біологічному (декан – професор В.І.Ніколайчук), географічному (професор С.С.Поп), гуманітарно-природничому з угорською мовою навчання (проф.П.М.Лизанець), економічному (член-кореспондент НАН України В.П.Мікловда), інженерно-технічному (доцент I.I.Tyряниця), історичному (доцент В.І.Фенич), математичному (доцент М.М.Маляр), медичному (професор О.О.Болдіжар), міжнародних відносин (доцент М.М.Палінчак), романо-германської філології (професор М.П.Фабіан), стоматологічному (професор Ю.Ю.Переста), суспільних наук (доцент Ю.О.Остапець), фізичного виховання і спорту (доцент В.А. Товт), фізичному (професор В.Ю.Лазур), філологічному (доцент Ю.М.Бідзіля), хімічному (доцент В.Г.Лендєл), юридичному (професор В.I.Ярема), факультеті післядипломної освіти (професор І.В.Чопей). Попереду відкриття нових прогресивних напрямів і спеціальностей, яких потребує наш край.
Нині в університеті навчається близько одинадцяти тисяч студентів. Перший випуск відбувся у 1951 році, а загалом університет підготував понад 60 тисяч фахівців освітньо-кваліфікаційного рівня „спеціаліст" та „магістр". За вагомий внесок у розвиток національної освіти і науки Указом Президента України №1148 від 19 жовтня 2000 р. університету присвоєно статус національного. Нещодавно на сторінках міжнародного часопису „Дзеркало тижня” опубліковано рейтинг найвпливовіших вищих навчальних закладів України, згідно з яким Ужгородський національний університет посідає почесне дев’яте місце серед 27 класичних університетів. Погодьтеся, що це належне визнання наших заслуг перед державою.
Ми згуртували навколо себе справжню наукову еліту. В університеті на постійній основі працює понад 900 штатних викладачів і наукових співробітників, серед яких – 116 докторів наук, професорів, близько 450 кандидатів наук, доцентів. Понад 30 викладачів удостоєно почесних звань України, зокрема заслужених діячів науки і техніки, працівників народної освіти, лікарів, винахідників тощо. До проведення навчального процесу та наукових досліджень в університеті щороку на умовах штатного сумісництва залучається близько 20 докторів наук із провідних установ України і Європи. Підготовка науково-педагогічних кадрів здійснюється через аспірантуру та докторантуру. Нам приємно, що Ужгородський національний університет посідає перше місце в Україні за кількістю професорів на число студентів.
Наукові дослідження проводяться на всіх кафедрах університету, у семи науково-дослідних інститутах (Інститут фізики й хімії твердого тіла, Інститут фітотерапії, Інститут мозку, Інститут україністики імені Михайла Мольнара, Інститут карпатознавства, в Інституті державного управління та регіонального розвитку, Інституті держави і права країн Європи), Центрі Гунгарології тощо. В університеті функціонують п'ять спеціалізованих вчених рад по захисту дисертацій, серед яких дві докторські. Науковцями університету видано близько 600 монографій та понад 200 підручників і навчально-методичних посібників. Загалом університет здійснює міжнародне співробітництво з 44 вищими навчальними закладами та науково-дослідними установами тринадцяти країн світу.
Ми контактуємо зі Сполученими Штатами Америки, Францією, Канадою, Китаєм, Хорватією, Угорщиною, Словаччиною, Румунією та ін. Постійно в закордонні відрядження виїжджають як викладачі, так і аспіранти й студенти. Діє програма зворотного обміну. Сьогодні університет бере участь у десяти міжнародних наукових програмах. З ініціативи доцента О.М.Гвоздяк в УжНУ відкрито філію Інституту Гете. Враховуючи значний внесок зарубіжних учених у становлення й розвиток університету, Вчена рада прийняла рішення про їх відзначення званням „Почесний доктор Ужгородського національного університету“. Серед лауреатів – професори Віорел Чубота (Румунія), Микола Мушинка, Міхал Данілак, Олена Рудловчак (Словаччина) та інші. З нагоди 60-річного ювілею університету започатковано нагородження знаних ужгородських учених почесним званням „Заслужений професор Ужгородського національного університету“.
Університет має найбільшу в регіоні наукову бібліотеку, фонди якої нараховують 1,5 млн. примірників книг та володіють багатьма унікальними зразками вітчизняного й зарубіжного книгодрукування. Бібліотека зберігає цінні видання, серед них, зокрема, інкунабули (першодруковані книги), що побачили світ латинською мовою до 1500 року. Не можна не згадати про рукопис історика М.Лучкая „Історія карпатських русинів“ (латинською мовою), „Российскую грамматику“ М.Ломоносова, збірку безцензурних поем Т.Шевченка, видану в Празі у 1876 року, „Русалку Дністровую“ М.Шашкевича, І.Вагилевича і Я.Головацького, видану в 1837 році у Будапешті, „Острозьку біблію“, надруковану І.Федоровим у 1581 році, „Мінею“, написану в 1556 році, рукописи В.Довговича, О.Духновича, А.Коцака та ін.
Студентство УжНУ – важлива складова частина трудових колективів і вчених рад факультетів університету. Студентська рада й профком беруть активну участь у всіх без винятку сферах життя нашого університету. Поряд із навчанням та наукою студентське життя – це вечори відпочинку, дискотеки, спортивні змагання, виступи команд КВН, зустрічі з цікавими людьми. Сьогодні Ужгородський національний університет – найпотужніший осередок освіти і науки в Закарпатті. Лише загальна площа всіх приміщень нашого ВНЗ становить 103 тис. кв. м. Ведеться будівництво нового навчально-лабораторного кор¬пусу загальною площею 12 тис. кв. м. У п’яти гуртожитках проживають 2900 студентів та аспірантів. Університет має свої видавництво „Говерла“, спортивний комплекс із закритим 25-метровим плавальним басейном, ботанічний сад, зоологічний музей, високогірну біологічну базу у с. Колочава, спортивно-оздоровчий табір „Скалка“, санаторій-профілакторій та гірськолижну базу „Плішка“, декілька газет.
Багаторічна історія університету, його здобутки на теренах освіти й науки переконують, що Ужгородський національний університет залишається одним із провідних ВНЗ України, має чітку перспективу й спадкоємність традицій.
Шановні абітурієнти! Ужгородський національний університет – найстаріший і найавторитетніший вищий навчальний заклад в Закарпатті – чекає вас.