![](https://mukachevo.net/uploads/media/images/image/9d/3f/9d3fd7a902bd40d29ac00e3f85e432469up1nuxkdxx2ylt_conv_preview-big.jpg)
За два тижні до великоднього посту впродовж двох днів (з 9 по 10 березня) в Ужгороді у Боздоському парку святкуватимуть Масницю.
— Для Закарпаття Масниця — це нетрадиційне свято. Але, гадаю, охочих долучитися до нього буде багато, — зазначив начальник управління у справах культури, спорту, сім’ї та молоді Ужгородського міськвиконкому Євген Бобров.
Головною стравою Масниці вважаються млинці. Тому організатори включили до програми святкувань конкурс на найоригінальніший млинець. Також відбудеться спалювання Мари. Якщо пригадуєте, минулого року змайстрували 10-метрове її опудало. До речі, найбільше в Україні. «Цього року кожен може прийти зі своєю Марою та «спалити» власні негаразди разом із загальноміськими», — зазначив Є.Бобров.
Планується, що свято пройде на трьох майданчиках. Один із них буде дитячим, з казковими персонажами та клоунами, а розважатимуть гостей фольклорні та естрадні колективи краю.
Масниця — свято не суто слов’янське, як ми звикли думати, а популярні народні гуляння, які дійшли до наших днів ще з язичницьких часів. Традиційно щороку наприкінці зими весь християнський світ веселиться перед початком Великого посту. З іншого боку, в основі празника лежить радість від приходу весни. У нас це називається Масницею, а в Європі — карнавалами. Але традиції багато в чому схожі. В Іспанії та Франції, до прикладу, також спалюють солом’яне опудало. А млинці у Франції вважають ледь не національною стравою.
В Україні впродовж Масниці проводилися також різноманітні обряди, гостини, гуляння. Молодь, приміром, в складчину влаштовувала вечорниці, на яких «для науки» прив’язували колодки-поліна тим парубкам і дівчатам, які не одружилися в попередні м’ясниці (період від Водохреща до Масниці). Щоб відкупитись від молодіжної громади, «винуватці» ставили могорич.
За іншим звичаєм, кожен день до великоднього посту мав певні особливості. У понеділок жінки ішли до корчми і розпочинали свято. У п’ятницю зять повинен був почастувати свою тещу. Найбільш пишно відзначали неділю. Спеціально до цього дня готували вареники з сиром. Проводились масові гуляння, ігрища, забави. В цей день потрібно обійти усіх родичів та сусідів і попросити пробачення за всі скоєні образи, аби очиститися перед Великим постом від усякої скверни. Не можна також вживати горілки. А перед сном потрібно ретельно прополоскати зуби, аби чорти не витягли сир, що залишився після Масниці, разом з зубами.