![](https://mukachevo.net/uploads/media/images/image/e5/e6/e5e601bf4eb84a3e8b0fe048795b82cdp0ldj9dpz70jlor_conv_preview-big.jpg)
Виявляється, ми маємо проблему не тільки з працевлаштуванням, а й з набором персоналу. Інколи підприємці скаржаться, що молоді фахівці ні на що не здатні, не мають жодних практичних навичок роботи, не хочуть працювати і, при цьому, вимагають високу зарплатню. А молоді спеціалісти, у свою чергу, обурюються поганими умовами праці, понаднормовою роботою, низькою оплатою. Крім того, молодь непокоїться через те, що працедавець потребує не просто молодого фахівця, а ще й з досвідом роботи. У вузах зап
У МЕНЕ ВИЩА ОСВІТА, ТОМУ ХОЧУ 4 ТИСЯЧІ...
«На сьогодні люди вчаться, щоб отримати диплом, так би мовити, для
галочки», — висловлюється фінансовий менеджер телекомунікаційної
компанії «Крам» Інна Іванова. Кваліфікованих кадрів нема, тому й нема
нормальної роботи, що є причиною фінансових збитків. Сучасні студенти
звикли до новітніх технологій, які «дозволяють сачкувати». Працювати не
хочеться, але вимагають високу зарплатню. Фірма кабельного телебачення
постійно потребує нових професійних кадрів, однак коли випускники
приходять на співбесіду, то перше їхнє запитання, за словами І.
Іванової, яка зарплатня. Власне, нормальне питання, адже молодь прагне
фінансової незалежності й хоче заробити якусь копійку. Буває, що
просять середню оплату, а трапляється, коли вимагають 4—5 тисяч
гривень. Враховуючи рамки ринкової економіки, досить таки чимало... А
ще якщо цей кандидат без стажу роботи, не має практичних навичок і вже
претендує на таку зарплатню, то що казати про кадри, які вже зробили
собі ім’я. «Як молода людина може вимагати такі гроші, якщо вона не
може виконати відповідну роботу? Що стосується заробітної плати, то на
початкових етапах гарантують середній заробіток, а вже далі, коли йде
напрацювання теоретичної, практичної бази, виплачуються премії та
додаткові кошти для заохочення працівника до подальшої плідної
співпраці», пояснюють у «Крамі». Тим не менше, молодь хоче гроші і
багато. Однак для підприємців це не єдина проблема. Вони занепокоєні
тим, що формуються нові кадри, яких роботодавці вважають
непрофесійними, некваліфікованими, лінивими... «Як на мене, момент
вищої освіти стає хибним. Освітяни не навчають студентів. Практиканти,
які приходять до нас, не можуть навіть креслення зробити, не мають ні
теоретичної, ні практичної бази. Які ж це тепер вимоги до навчання?
Студенти, мабуть, усі п’ять років скачували з Інтернету креслення й
здавали викладачам. Як я можу вимагати щось від дипломованого
спеціаліста, якщо він нічого не знає. Ось приходять практиканти й
цілісінький день сидять «у Інтернеті», отримують зарплату, а потім
звільняються», — зауважує директор вищезгаданої фірми Олександр
Медвецький.
А ось працедавці готелю «Дует плюс» вважають вищу освіту необхідним
атрибутом при прийомі на роботу. Та все ж досвід роботи (щонайменше два
роки) у сфері обслуговування є важливішим. «Офіціант повинен не просто
подавати тацю, а й правильно її подавати. Цьому, гадаю, можуть навчити
і в якомусь технікумі», — зазначає менеджер готелю Наталія Різак.
Неабияку роль відіграє поведінка кандидата, його манери, вміння
поводитися з клієнтом, аби обслуговування було якісним. Н. Різак
зазначила, що зарплатня є невисока, однак у кандидатур є бажання
працювати, отож вони погоджуються. «Для нас важливо, щоб людина була
наполегливою, мала бажання працювати і прагнула вдосконалення й
кар’єрного росту. У нас нема проблем із кадрами. Всі, хто звертаються,
обов’язково володіють кількома іноземними мовами, мають досвід роботи,
непогані оцінки, хочуть працювати. Важливим є психологічний фактор —
те, як людина поводиться. Адже якщо вона за вдачею не є привітною, то
ніякий університет цьому не навчить», — каже менеджер готелю. Н. Різак
вважає, що головне — це бажання працювати, а те, що кандидат щось там
«не дослухав» на лекціях в університеті, на його роботі не відіб’ється.
«Якщо люди добре працюють, то роботодавець зобов’язаний це гідно
оцінити, а наші працівники справді віддаються своїй роботі», — зазначає
п. Наталія.
А в «Правекс банку» кажуть, що і досвід не потрібен. «Як правило, не
стикаємося з кадровою проблемою. Приходять молоді, перспективні люди з
бажанням працювати і дійсно показують хороший результат», — розповідає
менеджер з персоналу Закарпатської обласної дирекції «Правекс банку»
Марина Яльч. На її думку, неважливо, які були оцінки в студента під час
навчання, головне, щоб він себе проявив на практиці. Буває, що до банку
приходять відмінники з червоними дипломами з хорошою теоретичною базою
та, на жаль, вони не можуть проявити себе як практики. «А кандидати,
яким подобається робота і які наполегливо й добре працюють залишаються
в нас. Звичайно, їх також цікавить фінансовий бік, однак ми помітили,
що вони більш переймаються подальшим кар’єрним ростом,
самовдосконаленням, набуттям нових знань, навичок. Одним словом,
працюють не тільки задля копійки, а й для задоволення. Ми віддаємо
перевагу тим, кого справді цікавить банківська сфера — це ті молоді
люди, які приходять не для того, аби відсидіти з 9.00 до 18.00 і чимдуж
втекти, а ті, котрі віддаються своїй роботі», — пояснює М. Яльч.
Спочатку в банку пропонують середню оплату, а вже в потім, коли
випускник університету стає кваліфікованішим, йому пропонують іншу
посаду, високу зарплатню. «Хочу зазначити, що студенти багато не
вимагають. Просять мінімальну заробітну плату, адже розуміють, що в
банку, крім усього іншого, дають ще й нові знання», — підсумовує
менеджер з персоналу.
ПІДПРИЄМЕЦЬ ПО-ВИНЕН ЗАОХОТИТИ ПРАЦІВНИКА... ХОЧА Б ЗАРПЛАТНЕЮ...
В Ужгородському Національному університеті запевняють, що вони
випускають хороших, кваліфікованих спеціалістів, а підтвердженням цьому
є ліцензії та акредитація ІІІ, IV рівнів, які підтверджують
представники Міністерства освіти. Більше того, в УжНУ кажуть, що
навчання в універі — це не лише суцільна теорія, а й практичні навички,
тобто студенти постійно проходять стажування в певних установах. «Ми
пропонуємо керівникам різних підприємств висувати свої вимоги щодо
підготовки кадрів. Крім того, підприємці, за бажанням, можуть бути
присутніми на захисті дипломних робіт студентів того ж
інженерно-технічного факультету і одразу «на місці» підібрати собі
спеціалістів», — зазначає проректор з навчальної роботи, професор,
доктор фізико-математичних наук Олександр Сливка. Він вважає, що тісна
співпраця вузів із підприємствами забезпечить формування професійної,
висококваліфікованої генерації кадрів. Таким чином, керівники різних
фірм навчать студентів найнеобхіднішим практичним навичкам. А стимулом
для студентів будуть стабільна заробітна плата і хороші умови праці.
За словами проректора, під час навчання впроваджуються необхідні
спецкурси, які мають право викладати власне практики — спеціалісти з
тієї чи іншої галузі. Хоча для роботодавців відмінні оцінки не є
важливими, однак варто зазначити, що студенти УжНУ щороку посідають
призові місця на республіканських олімпіадах. Крім того, керівництво
університету закликає студентів до самостійних праці та навчання, тобто
в ході навчального процесу вже починати працювати у своїй галузі.
Завдяки цьому випускники вже по закінченні університету матимуть досвід
і стаж роботи.
О. Сливка не заперечує, що є студенти-лінюхи, які не вчаться, не
працюють. Є й такі, які добре навчалися, однак із практикою мали
проблеми. Буває й таке, що студент має трійки, однак є блискучим
практиком. Щодо всім відомого виразу «забудьте все, чого вас навчали»
проректор зазначає, що теоретичні знання є важливими, оскільки основне
завдання викладача — навчити студента шукати, знаходити, працювати.
ЯКЩО В УНІВЕРСИ-ТЕТІ НЕ ВЧИВСЯ, ТО ВЧИТИМЕТЬСЯ В ЦЕНТРІ ЗАЙНЯТОСТІ...
Підприємці інколи скаржаться, що навіть у центрі зайнятості не можна
знайти підходящу кандидатуру. Натомість там кажуть, що вони
прислухаються до потреб роботодавців, підбирають підходящих молодих
людей, відправляють їх на додаткове навчання. «Щороку зростає кількість
тих громадян, які навчаються на замовлення роботодавця. Майбутні
фахівці здебільшого проходять стажування безпосередньо на
підприємствах, тобто на потенційному робочому місці. Підприємець
самотужки складає навчальний план, за яким і навчаються майбутні
кадри», — розповідає начальник відділу організації профнавчання
обласного Центру зайнятості Євгенія Правда. За словами начальника
відділу організації надання послуг роботодавцям обласного Центру
зайнятості Петра Фолтина, наразі є 10 900 вільних вакансій, а бажаючих
працювати — 28 900. У Центрі зайнятості кажуть, що роботодавці мають
багато вимог, як-от вік, попередня підготовка, певна освіта. Тим не
менше підприємці завжди йдуть назустріч молодим безробітним, даючи їм
змогу простажуватися і при цьому підзаробити. Та є одна проблема, адже
не кожна молода людина може погодитися на ту чи іншу вакансію. Тепер є
великий попит на швачок молодого віку, а дівчата не хочуть працювати в
такій сфері. Центр зайнятості співпрацює з усіма закарпатськими
профтехнічними закладами освіти, де навчають майбутніх фахівців.
КАДРИ ПОГАНІ ЧИ ЗАРПЛАТА МАЛЕНЬКА?
Отже, працедавці потребують молодих, енергійних, працьовитих кадрів,
які мають хорошу теоретичну і практичну базу. В телекомунікаційній
фірмі «Крам» вважають, що спеціалістів повинні готувати в університеті,
адже на те вона і є вища освіта. В готелі «Дует плюс» вимагають вищу
освіту, досвід роботи, однак усе одно навчають своїх працівників. В
«Правекс банку» вважають, що в університеті дають основу, однак у
жодному вузі не навчать тієї особливої специфіки роботи, яка притаманна
тому чи іншому банку, підприємству... Отож «Правекс» дуже часто сам
готує свої кадри, навчає банківській справі, тим більше, що серед
кандидатур є багато філологів, хіміків... Усі пропонують стабільну,
досить пристойну заробітну плату. В університеті й центрі зайнятості
запевняють, що підготовка молодих кадрів проводиться на належному
рівні. Вважається, що молодь треба стимулювати до роботи гідною
оплатою, хорошими умовами праці. Одні не задоволені працедавцями, інші
— викладачами... Можливо, багато чого залежить від самої молодої
людини. Важливо, щоб людина хотіла вчитися і працювати не тільки задля
грошей, а й заради кар’єрного процвітання. Якщо ж молоді хлопці та
дівчата хочуть чогось досягти, то вони повинні й самі вчитися,
практикуватися, шукати чогось нового. Можливо, треба навчитися
отримувати задоволення не лише від грошей, а й від своєї праці...А
працедавцям не варто забувати, що формування виробничих колективів,
забезпечення високої якості кадрового потенціалу є вирішальними
факторами ефективності виробництва і конкурентоспроможності продукції.