![](https://mukachevo.net/uploads/media/images/image/e5/e6/e5e601bf4eb84a3e8b0fe048795b82cdp0ldj9dpz70jlor_conv_preview-big.jpg)
Жителі села Велика Добронь Ужгородського району на Закарпатті свої поля засівають сорго. Із нього роблять віники.
Родина великодобронців Раті — Адальберт із дружиною Маргаретою, їхній син Бейла та невістка Єлизавета — засівають 5 га сорго. Адальберт і Маргарета щойно повернулися з Ужгорода. Возили мітли на базар.
— 2001-го отримали чотири паї землі, — АдальбертРаті, 60 років, говорить слово українською, слово — російською. — Вирішили вирощувати сорго.
Сіють його в березні–квітні. Раті мають власний трактор. На весняну оранку беруть пального на понад тисячу гривень. Раз на кілька років закуповують добрива — на 2,5 тис. грн. Вивозять їх на поле перед оранкою. Додаткового обробітку сорго не потребує — як усі злаки.
— Дощового літа воно виростає густе, за сухої погоди — високе і рідке. Цьогоріч дощів не бракувало, — каже господар.
Замовлень маємо на рік уперед
|
|
Сорго серпами стинають під корінь. Сушать просто неба на подвір’ї. Зерно обмолочують на саморобному станку. Годують ним курей та поросят. Частину залишають на сіянку. Із висушеного сорго Раті взимку в’язатимуть віники.
— Через тиждень, як добре всохне, можна починати, — підходить Бейла Раті, 29 років. — Треба гледіти, щоб не було мокре, бо такий віник розсиплеться. Нам допомагають сусіди — сім’я Бондарів. Ми оремо їхнє поле своїм трактором, а вони за це в’яжуть з нами віники. Можна винаймати робітників із вулиці. За кожен віник треба платити по 80 копійок.
Висушені й обмолочені стебла сорго селяни прив’язують дротом до дерев’яних держаків. Купують їх по 1,5 грн. Усередину дають трохи соломи. Потім мотузкою міцно скручують мітлу на держаку. Щоб віник був рівним, хвіст підрівнюють сокирою.
— Із гектара сорго виходить до двох тисяч віників. Штуку продаємо по шість гривень. Наш заробіток — десь дві з половиною гривні на кожному, — підраховує Адальберт.
У гаражі під стінами зо три сотні готових мітел. Раті повезуть їх на базар. Узимку багато беруть перекупники.
— По мітовки приїздять навіть із Дніпропетровської області, — розповідає Адальберт. — Забирають просто з двору. Майже на рік уперед замовили.
Із усієї родини постійну роботу має лише Бейла. Працює на автозаправній станції на околиці села. Решті вистачає заробітків на віниках.
На фото: Єлизавета Раті плете віники у своєму гаражі в селі Велика Добронь Ужгородського району на Закарпатті. Три сотні готових мітел повезуть із чоловіком на базар до райцентру.